Haagan Taideseuran 60-vuotisjuhlavuosi: Vuosinäyttelyjulisteita menneiltä ajoilta
Haagan Taideseuran 60-vuotisjuhlavuosi käynnistyy tammikuussa. Kanneltalon kahvilan vitriineihin on koottu menneiden vuosien vuosinäyttelyjen julisteita. Haagan Taideseura on Helsingissä vuodesta 1966 toiminut ammatti- ja harrastajataiteilijoista koostuva kuvataideseura. Lisätiedot Haagan Taideseura ry Kahvilan vitriinit Vapaa pääsy
Pelikorttipeli, jossa näkyy yhden pelaajan kortit
Kerhossa pelataan kaikenlaisia pelejä: korttipelejä, biljardia, pingistä, konsolipelejä ja muita pelejä osallistujien kiinnostuksen mukaan.
Alla typer av spel spelas på klubben: kortspel, biljard, bordtennis, konsolspel och andra spel beroende på deltagarnas intressen.
All kinds of games are played at the club: card games, billiards, table tennis, console games, and other games depending on the interests of the participants.
Tervetuloa pelaamaan yhdessä! Kerhossa pelataan kaikenlaisia pelejä: korttipelejä, biljardia, pingistä, konsolipelejä ja muita pelejä osallistujien kiinnostuksen mukaan. Pelikerhon järjestää Espoonlahden Eläkkeensaajat ry. ja kaikki aikuiset ovat tervetulleita osallistumaan pelikerhoon. Pelikerho kokoontuu Lippulaivan kirjaston Messi pelitilassa.
Välkommen att spela tillsammans! Klubben spelar alla typer av spel: kortspel, biljard, bordtennis, konsolspel och andra spel beroende på deltagarnas intressen. Spelklubben organiseras av Espoonlahden Eläkeläiset ry., och alla vuxna är välkomna att delta. Spelklubben träffas i Messi-spelrummet på Lippulaiva-biblioteket.
Welcome to play together! The club plays all kinds of games: card games, billiards, table tennis, console games, and other games depending on the interests of the participants. The gaming club is organized by Espoonlahden Eläkeläiset ry., and all adults are welcome to participate. The game club meets in the Messi game room at the Lippulaiva library.
Saara Turunen HYENANS DAGAR Hyenans dagar baserar sig delvis på Saara Turunens roman med samma nam.
Saara Turunen HYENANS DAGAR Hyenans dagar (Hyeenan päivät) perustuu osittain Saara Turusen samannimiseen romaaniin. Teos uppoutuu erääseen lisääntymiskertomukseen, se valottaa yhden naisen tarinaa hedelmöityshoidoista lapsen saamiseen. Esitys on raportinomainen seurantakertomus sekä yhden ajanjakson kuvaus, jossa yksityinen ja yhteiskunnallinen risteytyvät ja menevät sekaisin. Pinnan alla teos käsittelee kehollisuutta, kontrollia ja pärjäämisen kulttuuria. Draama sijaitsee kuvien ulkopuolella, osittain katsojan omassa mielessä. Esitys ei tarjoile valmiita vastauksia, pikemminkin se vain näyttää kohtauksia, hetkiä ja tilanteita, joista katsoja voi tehdä omat tulkintansa. Kuten Turusen aiemmissakin töissä, myös Hyenans dagar -esityksessä musiikilla ja kuvallisuudella on keskeinen osansa. Hyenans dagar on suunnattu kaikille, jotka ovat joskus tavoitelleet jotakin, kohdanneet vaikeuksia tai tulleet sysätyiksi itselleen tuntemattomaan maailmaan.
Hyenans dagar baserar sig delvis på Saara Turunens roman med samma nam. Föreställningen skildrar en kvinnas erfarenhet av fertilitetsbehandlingar och vägen till att få barn. Med ett dokumentärartat grepp skildras en tidsperiod i livet där gränsen mellan det privata och det samhälleliga suddas ut. Under ytan behandlar verket frågor om kroppslighet, kontroll och att alltid behöva klara sig själv. Dramat utspelar sig inte bara på scenen, utan också i åskådarens egna tankar och reflektioner. Föreställningen ger inga färdiga svar, utan bjuder istället på scener och ögonblick som publiken får tolka på sitt eget sätt. Musiken och bildspråket spelar en central roll, precis som i Saara Turunens tidigare föreställningar. Hyenans dagar riktar sig till alla som någonsin strävat efter något, upplevt motgångar eller kastats in i en okänd värld. ****** Aktörer: Kreeta Salminen, Elmer Bäck, Katja Küttner, Pia Runnakko, Alexander Wendelin Manus och regi: Saara Turunen Översättning: Kasimir Koski Scenografi: Milja Aho Dräktdesign: Liisa Pesonen Ljusdesign: Ainu Palmu Ljuddesign: Tuuli Kyttälä Maskdesign: Jaana Nykänen
Helsingin Kaupunginteatteri, Pieni näyttämö
Jussi Moila - Sini Pesonen KUNINGATARNÄYTELMÄ Kuningatarnäytelmä kertoo Kristinasta, joka oli Ruotsin kuningatar vuodesta 1632 vuoteen 1654.
Jussi Moila - Sini Pesonen KUNINGATARNÄYTELMÄ Kuningatarnäytelmä kertoo Kristinasta, joka oli Ruotsin kuningatar vuodesta 1632 vuoteen 1654. Jussi Moilan kirjoittama ja Sini Pesosen ohjaama historiallinen nykydraama hengittää vahvasti tätä päivää teemoillaan vallasta, sukupuolesta ja rakkaudesta. Nuoreen Kristinaan kohdistuu järkälemäisiä odotuksia. Hän on tyttö, jota kasvatetaan kuninkaaksi. Nainen, jonka tulee turvata kuningassuku avioitumalla ja synnyttämällä perillinen. Hallitsija, jonka täytyy olla sodassa ryvettyneen kansakuntansa keulakuva ja johtaja. Mutta Kristina haluaa jotain aivan muuta. Hän haluaa tehdä synkästä ja sivistymättömästä Ruotsista tieteen ja taiteen johtotähden, eurooppalaisen vapauden ja sivistyksen valtakunnan. Ja Kristina haluaa hovineitonsa Bellen. Ristipaine julkisen roolin ja yksityiselämän välillä synnyttää hurjaa, hauskaa ja koskettavaa draamaa. Anarkistisen kuningatar Kristinan kiehtovassa roolissa nähdään Elsi Sloan. Belleä näyttelee Aino Sirje. Rooleissa: Rauno Ahonen, Pekka Huotari, Vappu Nalbantoglu, Aino Seppo, Aino Sirje, Elsi Sloan, Alvari Stenbäck, Mikko Vihma, Joachim Wigelius, Vilma Sippola Ohjaus: Sini Pesonen Koreografia: Kaisa Torkkel Lavastus: Tinja Salmi Pukusuunnittelu: Henna-Riikka Taskinen Sävellys ja äänisuunnittelu: Aleksi Saura Valosuunnittelu: Kari Leppälä Videosuunnittelu: Tinja Salmi Naamioinnin suunnittelu: Pia Malmberg Tarpeiston suunnittelu: Mira Rokkanen Dramaturgi: Henna Piirto Erikoistehosteet: Markku Ahonen Esitysoikeuksia valvoo: Nordic Drama Corner
Helsingin Kaupunginteatteri, Suuri näyttämö
John Logan MOULIN ROUGE! MUSIKAALI Helsingin Kaupunginteatterin Moulin Rouge! Musikaali on megamenestys! Oscar-palkittu eeppinen klassikkoelokuva herää henkiin,
Helsingin Kaupunginteatterin Moulin Rouge! Musikaali on megamenestys! Oscar-palkittu eeppinen klassikkoelokuva herää henkiin, ja sykkii elämää Kaupunginteatterin suurella näyttämöllä. Moulin Rouge! Musikaali räjäyttää tajuntasi, stimuloi kaikkia aistejasi ja kietoo sinut ennenkokemattoman hekumalliseen kimallukseen. Visuaalinen spektaakkeli ja intohimoinen rakkaustarina sisältää popmusiikin historian suurimpia hittejä. Moulin Rouge! Musikaali on aistillinen, näyttävä musikaalishow ja satumainen, henkeäsalpaava rakkaustarina. Musikaali vie katsojan legendaariseen 1800-luvun lopun yökerhoon Pariisiin. Kaikki on sallittua, ja kaiken saa anteeksi rakkauden nimissä, kun boheemi nuori säveltäjä rakastuu kauniiseen kurtisaaniin, ja kielletyt intohimot leimahtavat. Kymmenen Tony-palkintoa kahmineessa Moulin Rouge! Musikaalissa kuullaan yli seitsemääkymmentä musiikkihistorian suurinta hittiä. Moulin Rouge! Musikaali on hunajaista hedonismia kaikilla herkuilla. Astu sisään hekumalliseen loistoon, unohda kaikki estosi ja antaudu villiin ilonpitoon – tervetuloa Moulin Rouge! Musikaaliin! Rooleissa: Jennie Storbacka, Martti Manninen, Risto Kaskilahti, Joel Mäkinen, Nea-Maria Alanko, Laura Allonen, Sofia Arasola, Nicolas Frimodig, Sari Haapamäki, Asbjørn Hagen, Natasja Jean-Charles, Wilhelm Blomberg, Suvi Salospohja, Antti Lang, Marissa Lattu, Matti Leino, Lasse Lipponen, Pekka Louhio, Kai Lähdesmäki, Eleonoora Martikainen, Jero Mäkeläinen, Ville Mäkinen, Ulla Paajanen, Samuli Pajunen, Saara-Elina Partanen, Justus Pienmunne, Raili Raitala, Tuukka Raitala, Samuli Saurén, Katrin Vaskelainen, Mikko Vihma, Yasmine Yamajako, Osku Ärilä Käsikirjoitus: John Logan Suomentaja: Paavo Leppäkoski Ohjaaja: Anders Albien Apulaisohjaaja: Kirsi Karlenius Vastaava kapellimestari: Eeva Kontu Kapellimestari: Ville Myllykoski Lavastus: takis Pukusuunnittelu: Astrid Lynge Ottosen Pukukoordinaattori: Laura Dammert Valosuunnittelu: Palle Palmé Äänisuunnittelu: Kai Poutanen Koreografi: Jennie Widegren/Anja Gaardbo/Kirsty McDonald/Zain Odelstål Naamioinnin suunnittelu: Maija Sillanpää Dramaturgi: Henna Piirto Perustuu Baz Luhrmanin elokuvaan Moulin Rouge.
John Logan MOULIN ROUGE! MUSIKAALI
Seppo Verho: The Wife, Parkinson's and Me
Valokuvanäyttely kertoo siitä, kuinka Parkinson tulee kolmanneksi pyöräksi parisuhteeseen.
Fotoutställningen berättar om hur Parkinson blir tredje part i ett parförhållande.
The photo exhibition describes how Parkinson's disease becomes the third wheel in a romantic relationship.
Valokuvanäyttely kertoo siitä, kuinka Parkinson tulee kolmanneksi pyöräksi parisuhteeseen. ”Vaimoni sairastui Parkinsonin tautiin kahdeksan vuotta sitten. Parantumaton ja etenevä sairaus muuttaa perheen elämän ja parisuhteen kokonaan, pikkuhiljaa. Suunta on koko ajan huonompaan. Rakkaussuhde liukuu kohti hoitosuhdetta. Näkyvä vapina, huono liikkuminen ja hidas kommunikointi eristävät. Kun ei pysty liikkumaan julkisilla, ei vastaamaan puhelimeen tai käyttämään digitaalisia viestimiä, eristyy lisää. Valokuvanäyttelymme kertoo miltä tuntuu, kun Parkinson tulee kolmanneksi pyöräksi parisuhteeseen. Parkinsonin lisäksi on lukuisia sairauksia, joiden vaikutukset ovat samanlaisia.” kertoo Seppo Verho. Näyttelyyn järjestetään viittomakielinen opastus suomeksi la 7.2.2025 klo 13–14. Vapaa pääsy.
Fotoutställningen berättar om hur Parkinson blir tredje part i ett parförhållande. ”Min fru fick Parkinsons sjukdom för åtta år sedan. Den obotliga och progressiva sjukdomen förändrar familjens liv och parförhållande helt och hållet, undan för undan. Det går hela tiden åt sämre håll. Kärleksrelationen glider över i en vårdrelation. Synliga skakningar, dålig rörlighet och långsam kommunikation är isolerande. När man inte kan röra sig ute bland folk, svara i telefon eller använda digitala medier blir man mer isolerad. Vår fotoutställning berättar om hur det känns när Parkinson blir tredje part i ett parförhållande. Förutom Parkinsons finns det ett antal sjukdomar som har liknande effekter.” säger Seppo Verho. På utställningen ordnas guidning på teckenspråk på finska lördagen den 7 februari 2025 kl. 13–14. Fritt inträde.
The photo exhibition describes how Parkinson's disease becomes the third wheel in a romantic relationship. "My wife was diagnosed with Parkinson's disease eight years ago. An incurable and progressive illness gradually changes the family's life and our relationship completely. Things are steadily getting worse. The romantic relationship slowly turns into a caregiving one. Visible tremors, poor mobility and slow communication lead to isolation. Not being able to take public transport, answer the phone or use digital communication tools only adds to it. Our photo exhibition describes what it feels like when Parkinson's disease becomes the third wheel in a relationship. In addition to Parkinson's, there are numerous illnesses with similar effects," says Seppo Verho. A guided tour in Finnish Sign Language will be offered for the exhibition on Saturday, 7 February 2025, at 13.00–14.00. Free entry.
Astrid Lindgren VELJENI LEIJONAMIELI ”Nyt me kerromme tarinan veljeksistä, Kaarle ja Joonatan Leijonasta, ja siitä kuinka heistä tuli Leijonamieliä.
Astrid Lindgren VELJENI LEIJONAMIELI ”Nyt me kerromme tarinan veljeksistä, Kaarle ja Joonatan Leijonasta, ja siitä kuinka heistä tuli Leijonamieliä. Tämä tarina on niin kuin satu, ja vähän myös kummitusjuttu, mutta kaikki on kuitenkin totta.” Astrid Lindgrenin Veljeni Leijonamieli on rakastettu klassikkosatu, maaginen fantasia veljeksistä, jotka kantavat toisiaan vaikeuksien yli. Se on tarina rohkeudesta, veljeydestä ja rakkaudesta. Se on huikea seikkailu, jossa jokainen löytää rohkeutensa. Veljeni Leijonamieli kertoo kahdesta veljeksestä, Korpusta (Alexander Wendelin) ja Joonatanista (Mikko Kauppila). Isoveli Joonatan kuolee pelastaessaan sairasta veljeään Korppua tulipalolta, ja pian menehtyy myös Korppu. Veljekset matkaavat lyhyen maanpäällisen elämänsä jälkeen kauniiseen maahan, Nangijalaan, jossa he taistelevat yhdessä pahan voimia vastaan. Matkasta tulee huima ja jännittävä seikkailu, jonka aikana pelokkaasta Korpusta kasvaa rohkea Leijonamieli. Veljeni Leijonamieli kertoo surusta kauniisti ja kasvaa maagiseksi fantasiaseikkailuksi, joka on täynnä rohkeutta ja toivoa. Se kertoo valtavasta rakkaudesta, joka voittaa pelot ja jopa kuoleman. Astrid Lindgrenin Veljeni Leijonamielen suurelle näyttämölle ohjaa Jakob Höglund. Esitys yhdistelee musiikkiteatteria, nukketeatteria ja koreografiaa fantastiseksi, visuaalisesti henkeäsalpaavaksi kokonaisuudeksi. Rooleissa: Mikko Kauppila, Alexander Wendelin, Laura Alajääski, Sofia Hilli, Tuukka Leppänen, Lasse Lipponen, Pekka Louhio, Kai Lähdesmäki, Sanna Majuri, Kari Mattila, Reetta Moilanen, Unto Nuora, Samuli Pajunen, Mikko Paloniemi, Tiina Peltonen, Elena Rekola, Inka Tiitinen, Riina Tikkanen, Risto Kaskilahti, Kalle Lähde Muusikko: Senni Valtonen Dramatisointi: Alexander Mørk-Eidem Ohjaus: Jakob Höglund Koreografia: Jakob Höglund & työryhmä Ohjaajan ja koreografin assistentti: Johanna Elovaara Tekstin sovitus, käännös ja laulutekstit: Rasmus Arikka Sävellys ja äänisuunnittelu: Stefan Johansson Lavastus: Vilma Mattila Pukusuunnittelu: Heidi Wikar Valo- ja videosuunnittelu: Toni Haaranen ja William Iles Naamioinnin suunnittelu: Milja Mensonen Nukkien suunnittelu: Heini Maaranen Dramaturgi: Ari-Pekka Lahti Lauluvalmennus: Jukka Nylund Apulaislavastaja: Riku Suvitie
”Nyt me kerromme tarinan veljeksistä, Kaarle ja Joonatan Leijonasta, ja siitä kuinka heistä tuli Leijonamieliä. Tämä tarina on niin kuin satu, ja vähän myös kummitusjuttu, mutta kaikki on kuitenkin totta.” Astrid Lindgrenin Veljeni Leijonamieli on rakastettu klassikkosatu, maaginen fantasia veljeksistä, jotka kantavat toisiaan vaikeuksien yli. Se on tarina rohkeudesta, veljeydestä ja rakkaudesta. Se on huikea seikkailu, jossa jokainen löytää rohkeutensa. Veljeni Leijonamieli kertoo kahdesta veljeksestä, Korpusta (Alexander Wendelin) ja Joonatanista (Mikko Kauppila). Isoveli Joonatan kuolee pelastaessaan sairasta veljeään Korppua tulipalolta, ja pian menehtyy myös Korppu. Veljekset matkaavat lyhyen maanpäällisen elämänsä jälkeen kauniiseen maahan, Nangijalaan, jossa he taistelevat yhdessä pahan voimia vastaan. Matkasta tulee huima ja jännittävä seikkailu, jonka aikana pelokkaasta Korpusta kasvaa rohkea Leijonamieli. Veljeni Leijonamieli kertoo surusta kauniisti ja kasvaa maagiseksi fantasiaseikkailuksi, joka on täynnä rohkeutta ja toivoa. Se kertoo valtavasta rakkaudesta, joka voittaa pelot ja jopa kuoleman. Astrid Lindgrenin Veljeni Leijonamielen suurelle näyttämölle ohjaa Jakob Höglund. Esitys yhdistelee musiikkiteatteria, nukketeatteria ja koreografiaa fantastiseksi, visuaalisesti henkeäsalpaavaksi kokonaisuudeksi. Rooleissa: Mikko Kauppila, Alexander Wendelin, Laura Alajääski, Sofia Hilli, Tuukka Leppänen, Lasse Lipponen, Pekka Louhio, Kai Lähdesmäki, Sanna Majuri, Kari Mattila, Reetta Moilanen, Unto Nuora, Samuli Pajunen, Mikko Paloniemi, Tiina Peltonen, Elena Rekola, Inka Tiitinen, Riina Tikkanen, Risto Kaskilahti, Kalle Lähde Muusikko: Senni Valtonen Dramatisointi: Alexander Mørk-Eidem Ohjaus: Jakob Höglund Koreografia: Jakob Höglund & työryhmä Ohjaajan ja koreografin assistentti: Johanna Elovaara Tekstin sovitus, käännös ja laulutekstit: Rasmus Arikka Sävellys ja äänisuunnittelu: Stefan Johansson Lavastus: Vilma Mattila Pukusuunnittelu: Heidi Wikar Valo- ja videosuunnittelu: Toni Haaranen ja William Iles Naamioinnin suunnittelu: Milja Mensonen Nukkien suunnittelu: Heini Maaranen Dramaturgi: Ari-Pekka Lahti Lauluvalmennus: Jukka Nylund Apulaislavastaja: Riku Suvitie
Astrid Lindgren VELJENI LEIJONAMIELI
Jokaisella on olemassa paikka, johon haluaisi palata aina uudelleen, kerta toisensa jälkeen.
Alla har en plats som de vill återvända till om och om igen, gång på gång.
Everyone has a place that they want to return to again and again, time after time.
Jokaisella on olemassa paikka, johon haluaisi palata aina uudelleen, kerta toisensa jälkeen. Paikka, joka on joskus koskettanut ja siihen on muodostunut tunneside. Maisema, joka piirtyy mieleen, kun sulkee silmät. Maisema, jonne voit paeta ja joka tarjoaa sinulle rauhan. Maisema, joka parhaimmillaan koskettaa sieluun asti. Se on Sieluni maisema. Haluamme saada katsojat miettimään oman sielunsa maisemia ja löytämään rauhoittumiselle paikkoja. Maisema voi olla olemassa oleva tai se voi olla muunneltu mielikuva jostain menneestä. Tarkoitus on auttaa katsojaa pysähtymään, hengittämään ja nauttimaan. Näyttelyssä kunkin kuvaajan valokuvat ovat omina sarjoinaan. Jokaisella on omanlaisensa sielunmaisema. Kromaatikot: Erja Marstio, Outi Paasi, Jonna Pajunen, Jarmo Sarkkinen Vapaa pääsy
Alla har en plats som de vill återvända till om och om igen, gång på gång. En plats som en gång har berört dig och som du har ett känslomässigt band till. Ett landskap som du kan föreställa dig när du sluter ögonen. Ett landskap dit du kan fly och finna ro. Ett landskap som i bästa fall berör dig ända in i själen. Det är min själs landskap, Sieluni maisema Vi vill få tittarna att reflektera över sina själars landskap och hitta platser där de kan lugna ner sig. Ett landskap kan vara ett befintligt landskap eller en omvandlad bild av något från det förflutna. Syftet är att hjälpa betraktaren att stanna upp, andas in och njuta. I utställningen presenteras varje fotografs fotografier som egna serier. Själens landskap är något unikt för var och en av oss. Kromaatikot: Erja Marstio, Outi Paasi, Jonna Pajunen, Jarmo Sarkkinen Fritt inträde
Everyone has a place that they want to return to again and again, time after time. A place that once touched you, creating an emotional bond. A landscape that emerges in your mind when you close your eyes. A landscape where you can escape and find peace. A landscape that, at its best, touches you to your soul. It is the Landscape of My Soul. We want to have viewers reflect on the landscape of their own soul and find places that calm them. The landscape can be an existing one, or it can be a modified mental image of something from the past. The aim is to help the viewer stop, breathe and enjoy themself. In the exhibition, each photographer’s shots are presented as their own series. Everyone has a different landscape of the soul. Kromaatikot: Erja Marstio, Outi Paasi, Jonna Pajunen, Jarmo Sarkkinen Free entry
Sandra Vuori: Women of the Ancient Forest
Ikimetsän Naiset on dokumentaarinen valokuvaprojekti, joka tarkastelee Helsingin Kivinokan aluetta, sen erityispiirteitä ja asukkaiden suhdetta luontoon.
Ikimetsän Naiset är ett dokumentärt fotoprojekt som utforskar stadsdelen Stenudden i Helsingfors, dess särdrag och invånarnas förhållande till naturen.
Ikimetsän Naiset (‘Women of the Ancient Forest’) is a documentary photography project that explores the Kivinokka area of Helsinki, its special features and the relationship of its residents with nature.
Ikimetsän Naiset on dokumentaarinen valokuvaprojekti, joka tarkastelee Helsingin Kivinokan aluetta, sen erityispiirteitä ja asukkaiden suhdetta luontoon. Teoskokonaisuus keskittyy erityisesti alueella majaileviin naisiin. Kivinokka virkistysalueena syntyi 1900-luvun alkupuolella vastauksena kaupungistumisen ja ahtaiden asumisolosuhteiden synnyttämään tarpeeseen tarjota työväestölle mahdollisuus virkistäytyä luonnon äärellä. Työväenyhdistysten aloitteesta rakennetuista kesämajoista kasvoi 1920-luvulta lähtien ainutlaatuinen yhteisö, jossa luonto, kaupunkimökkeily, yhdessä tekeminen ja tasa-arvoinen vapaa-ajan kulttuuri muodostivat arjen perustan. Näyttelyn tavoitteena on tuoda kaupunkilaisille näkyväksi Kivinokan merkitys osana Helsingin kulttuuriperintöä ja luontosuhdetta. Se avaa näkökulmia siihen, miten 2020-luvulla naisten toimijuus on kytkeytynyt sekä yksilöllisiin elämäntarinoihin että laajempaan kaupunkihistoriaan. Näyttely dokumentoi Kivinokan kulttuuriperintöä sekä herättää keskustelua luonnon ja kaupungin yhteensovittamisesta. Alueen kesämaja-asutus on jatkunut yhtäjaksoisesti 1900-luvun alusta alkaen, ja siitä on muodostunut osa kaupungin rakennettua ja luontaista ympäristöä. Sandra Vuori (s. 1988) on helsinkiläinen valokuvaaja, joka on kuvannut Helsingin Kivinokan aluetta ja sen asukkaita vuodesta 2023. Vuoren projektit käsittelevät usein henkilökohtaisia ja kollektiivisia tarinoita, ammentaen hänen perinteistään ja kokemuksistaan luonnon keskellä. Stoassa tammikuussa 2026 esillä oleva teoskokonaisuus Ikimetsän Naiset kokoaa yhteen vuosina 2023–2025 kuvatun materiaalin. Hankkeen työskentelyä on tukenut Patricia Seppälän Säätiö, ja näyttelyn tuotannollisia kuluja Journalistisen Kulttuurin Edistämissäätiö. Vapaa pääsy
Ikimetsän Naiset är ett dokumentärt fotoprojekt som utforskar stadsdelen Stenudden i Helsingfors, dess särdrag och invånarnas förhållande till naturen. Arbetet fokuserar särskilt på de kvinnor som bor i området. Rekreationsområdet på Stenudden uppstod i början av 1900-talet som ett svar på behovet av att ge arbetarna möjlighet rekreation ute i naturen till följd av urbanisering och trångboddhet. Från 1920-talet och framåt utvecklades de sommarstugor som byggts på initiativ av arbetarföreningar till ett unikt samhälle där natur, stugliv i staden, samarbete och en jämlik fritidskultur utgjorde grunden för vardagen. Syftet med utställningen är att göra Stenuddens betydelse som en del av Helsingfors kulturarv och naturrelation synlig för stadens invånare. Det öppnar upp för perspektiv på hur kvinnors aktörskap på 2020-talet är kopplat till både individuella livshistorier och den bredare stadshistorien. Utställningen dokumenterar kulturarvet i Stenudden och stimulerar till diskussioner om hur naturen och staden kan förenas. Området har varit kontinuerligt bebott i form av sommarstugor sedan början av 1900-talet och har blivit en del av den byggda och naturliga miljön i staden. Sandra Vuori (f. 1988) är en Helsingforsbaserad fotograf som har fotograferat området Stenudden i Helsingfors och dess invånare sedan 2023. Vuoris projekt handlar ofta om personliga och kollektiva berättelser, med utgångspunkt i hennes traditioner och erfarenheter mitt i naturen. Verket Ikimetsän Naiset som visas på Stoa i januari 2026, samlar material som fotograferats åren 2023–2025. Projektarbetet har fått stöd av Patricia Seppäläs stiftelse och produktionskostnaderna för utställningen av Stiftelsen för främjande av den journalistiska kulturen. Fritt inträde
Ikimetsän Naiset (‘Women of the Ancient Forest’) is a documentary photography project that explores the Kivinokka area of Helsinki, its special features and the relationship of its residents with nature. The works focus particularly on women living in the area. Kivinokka as a recreation area was born in the early 20th century in response to a need to provide working people with an opportunity to engage in recreational activities in the countryside, brought about by urbanisation and cramped housing conditions. From the 1920s onwards, summer huts built on the initiative of workers’ associations grew into a unique community where nature, urban cottage life, doing things together and a leisure time culture of equality formed the basis for everyday life. The aim of the exhibition is to make the significance of Kivinokka as part of Helsinki’s cultural heritage and relationship with nature visible to the city’s residents. It opens up perspectives on how women’s agency in the 2020s is linked to both individual life stories and urban history at large. The exhibition documents the cultural heritage of Kivinokka and stimulates discussion on harmonising nature and the city. The area has continuously featured summer huts since the early 20th century and has become part of the built and natural environment of the city. Sandra Vuori (b. 1988) is a Helsinki-based photographer who has been photographing the Kivinokka area of Helsinki and its residents since 2023. Her projects often focus on personal and collective stories, drawing on her traditions and experiences in the midst of nature. The exhibition Women of the Ancient Forest at Stoa in January 2026 will bring together photo material shot between 2023 and 2025. The project work has been supported by the Patricia Seppälä Foundation and the production costs of the exhibition by the Foundation to Promote Journalistic Culture. Free entry
Maria Hylen vesivärimaalaus, jossa kukkia vihreällä taustalla.
Tervetuloa vierailemaan taidenäyttelyssä Tapiolan kirjastossa.
Välkommen att besöka utställning i Hagalund biblioteken.
Welcome to an art exhibition in Tapiola Library.
Olen useita vuosia eri elämänvaiheissani maalannut aina mielelläni nimenomaan vesiväreillä. Elämä on piirtänyt minua ja minä maalannut elämää lähelläni nuoruudesta vanhenemiseen . Tässä pienessä näyttelyssäni on esillä akvarellimaalauksia valveen ja päiväunien rajoilta. Akvarellivärit elävät ja päästävät valon lävitseen. Elämässä on asioita, jotka ovat raskaita, mutta niidenkin lävitse ihminen kulkee.Meri, vuodenajat ihmisen elämänkaari - niistä saan iloa ja niistä unelmoin. Toivon, että kuvieni kautta tulisi katsojaan helähdys valoisuudesta tässä kovin realistisessa ja väliin raskaassakin maailmassa.
Välkommen att besöka utställning i Hagalunds bibliotek. Utställningen kan ses under bibliotekets öpettider.
Welcome to visit the exhibition at Tapiola Library. The exhibition is open during the library’s opening hours.
Ari-Pekka Lahti ALEKSI SUOMESTA Aleksi Suomesta on tositarina suomalaisesta ammattisotilaasta Aleksi Lysanderista (1989-2024).
Ari-Pekka Lahti ALEKSI SUOMESTA Aleksi Suomesta on tositarina suomalaisesta ammattisotilaasta Aleksi Lysanderista (1989-2024). Näytelmä on Ari-Pekka Lahden sovitus Tuomas Kyrön samannimisestä kirjasta (WSOY, 2023), joka oli myös Tietokirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas. Isovanhempiensa maatilalla Oulussa lapsuuttaan viettänyt, suomalaisen äidin ja senegalilaisen isän poika päättää tehdä itsestään sotilaan, ja lähtee 18-vuotiaana muukalaislegioonaan. Hän palvelee Afganistanissa ja useissa Afrikan maissa. Ukrainaan hän lähtee ensimmäisten vapaaehtoisten joukossa vuonna 2022, palaa välillä Suomeen, mutta lähtee uudestaan Ukrainaan syksyllä 2024, jossa hän menehtyy vuoden viimeisten päivien aikana. Näytelmää on valmisteltu yhteistyössä Aleksi Lysanderin kanssa ja hänen toiveensa oli, että esitys toteutetaan ja siitä tulee mahdollisimman rehellinen kuvaus sodan jäljistä ja siitä, miten sota ei koskaan ole oikea ratkaisu. Rooleissa: Roderick Kabanga, Eetu Känkänen Kirjailija: Tuomas Kyrö Dramatisointi: Ari-Pekka Lahti Ohjaus: Tuomas Rinta-Panttila Lavastus, valo- ja videosuunnittelu: Mika Haaranen Pukusuunnittelu: Elina Kolehmainen Sävellys ja äänisuunnittelu: Aleksi Saura Naamioinnin suunnittelu: Tuula Kuittinen Dramaturgi: Sanna Niemeläinen Esitysoikeuksia valvoo: Nordic Drama Corner
Sandy Rustin SUTINAA JA SÄÄTÖÄ Komediakuningatar Sari Siikanderin ohjaama Sutinaa ja säätöä on flirttaileva farssi, jossa avioliiton kulisseista pidetään kiinni
Komediakuningatar Sari Siikanderin ohjaama Sutinaa ja säätöä on flirttaileva farssi, jossa avioliiton kulisseista pidetään kiinni kynnet sinisinä, mutta samalla hypätään päätä pahkaa syvään päätyyn niin riemukkaasti, että katsojan onnellinen osa on nauraa vedet silmissä mukana! Sylvia (Pihla Penttinen) ja hänen salarakkaansa Beau (Sauli Suonpää) ovat saapuneet jokavuotiselle syntiselle huvilatapaamiselleen. Tällä kertaa Sylvia pudottaa Beaulle todellisen uutispommin, ja kertoo jättäneensä miehensä. Sähkeellä! Tämä on vasta alkua, sillä seuraavaksi kaksikon puolisot (Emilia Sinisalo ja Heikki Ranta) pelmahtavat samalle huvilalle! Todellinen salaisuuksien Pandoran lipas revähtää auki ja niin henkilöiden identiteetit kuin avioliittokäsitykset joutuvat kiivaasti kieppuvaan myllyyn. Broadwaylla ensi-iltansa vuonna 2023 saanut Sutinaa ja säätöä sijoittuu herkullisesti 1920-luvun Englantiin, mutta sen käänteet ja käänteissä kärvistelevät ihmiset ovat täyttä tätä päivää, tunnistettavia ja samaistuttavia, kaikessa hullunkurisuudessaan rakastettavia ja pakahduttavan hauskoja. Sutinaa ja säätöä on uusi ja raikas farssikomedia parisuhteista. Kuumana kuplivaa sutinaa ja sysipimeitä salaisuuksia pulppuava parituntinen, jonka aikana katsoja tulee yllätetyksi monta kertaa – aivan kuten komedian henkilötkin. Rooleissa: Pihla Penttinen, Sauli Suonpää, Emilia Sinisalo, Heikki Ranta, Ella Lymi ja Mikko Virtanen Suomentaja: Reita Lounatvuori Ohjaus: Sari Siikander Lavastus: Peter Ahlqvist Pukusuunnittelu: Elina Kolehmainen Valosuunnittelu: Petteri Heiskanen Äänisuunnittelu: Eero Niemi Naamioinnin suunnittelu: Jutta Kainulainen Dramaturgi: Ari-Pekka Lahti Esitysoikeuksia valvoo: Nordic Drama Corner
Sandy Rustin SUTINAA JA SÄÄTÖÄ
Wilma-Emilia Kuosa & työryhmä: Sensation/Aistimus/Sensation
Wilma-Emilia Kuosa & arbetsgrupp: Sensation/Aistimus/Sensation
Wilma-Emilia Kuosa & workgroup: Sensation/Aistimus/Sensation
Monimediallisen, Länsi-Afrikasta inspiroituneen näyttelyn runot, videot, valokuvat, äänimaailmat ja muut elementit herkistävät kuuntelemaan omia aisteja.
Denna multimediala utställning med inspiration från Västafrika innehåller dikter, videor, fotografier, ljudvärldar och andra element som uppmuntrar dig att lyssna på dina sinnen.
The poems, videos, photographs, soundscapes and other elements of the multimedia exhibition inspired by West Africa sensitize you to listen to your own senses.
Monimediallisen, Länsi-Afrikasta inspiroituneen näyttelyn runot, videot, valokuvat, äänimaailmat ja muut elementit herkistävät kuuntelemaan omia aisteja. Sensation/Aistimus/Sensation on jazztanssitaiteilija Wilma-Emilia Kuosan näyttelykokonaisuus, jonka ainekset on kerätty pitkiltä jazztanssin tutkimusmatkoilta Länsi-Afrikasta. Näyttelyssä on esillä Wilma-Emilian ensimmäisen tanssilyhytelokuva, kolmikielinen A taste of my heritage -teos, joka on jo aiemmin esitetty Beninissä, mutta joka saa Suomen ensi-iltansa Aistimus-näyttelyn avajaisissa. Näyttely sisältää lisäksi materiaalia eri taiteilijoilta: valokuvat (Kaisa Penttinen, Jouni Kaipia ja Laura Karlin), musiikki (Saksofonisti Timo Lassy), äänimaisema (äänitaiteilija Viliina Kettunen). Näyttelyn taulut ja kankaat on kerätty matkoilta. Näyttely sisältää noin tunnin mittaisen audiovisuaalisen kokonaisuuden, joka toistuu koko aukioloajan. Yleisö voi tulla näyttelyyn milloin tahansa ja seurata kokonaisuutta haluamansa ajan. Lisäksi näyttelyssä on moniaistisia yllätyslaatikoita, joita yleisö voi tutkia oma-aloitteisesti. Näyttelymateriaalit ovat kolmikielisiä (suomi/ranska/englanti). Suosittelemme ottamaan mukaan omat villasukat tai tohvelit, sillä näyttelytilassa ollaan ilman ulkokenkiä Tapahtumat galleriassa: Näyttely toimii myös Wilma-Emilia Kuosa Companyn immersiivisen Instinct-esityksen tapahtumaympäristönä ja näyttämönä. Instinct-esitykset galleriassa 27.1. klo 18 (ensi-ilta), pe 30.1. klo 18 ja la 31.1. klo 14. Työryhmä Wilma-Emilia Kuosa Company: Koreografia: Wilma-Emilia Kuosa Tanssin tukena tanssitaiteilija Tarja Rinne Käsikirjoitus: Wilma-Emilia Kuosa ja Henry Hanikka Esiintyjät: WEKC: Elias Berglund ja Wilma-Emilia Kuosa sekä Ida Riik/Kitri Joronen/Sanni Saarilahti Äänisuunnittelu: Viliina Kettunen ja Wilma-Emilia Kuosa Valosuunnittelu: Jaakko Kettunen Musiikki: Noel Saizonou ja työryhmä Tuotanto: Wilma-Emilia Kuosa Company, Arts Management Helsinki ja Kanneltalo
Denna multimediala utställning med inspiration från Västafrika innehåller dikter, videor, fotografier, ljudvärldar och andra element som uppmuntrar dig att lyssna på dina sinnen. Sensation/Aistimus/Sensation är en utställningshelhet av jazzdanskonstnären Wilma-Emilia Kuosa, vars ingredienser har samlats in under långa forskningsresor om jazzdans i västra Afrika. I utställningen visas Wilma-Emilias första danskortfilm, det trespråkiga verket A taste of my heritage, som tidigare har visats i Benin men som nu får sin premiär i Finland vid invigningen av utställningen Sensation. I utställningen ingår också material av olika konstnärer: fotografier (Kaisa Penttinen, Jouni Kaipia och Laura Karlin), musik (saxofonisten Timo Lassy), ljudlandskap (ljudkonstnären Viliina Kettunen). Målningarna och tygerna i utställningen har samlats in under resorna. Utställningen innehåller en audiovisuell helhet på ungefär en timme, som upprepas under öppettiderna. Publiken kan komma till utställningen när som helst och följa med helheten så länge de önskar. I utställningen ingår också överraskningslådor för alla sinnen, som publiken kan utforska på egen hand. Utställningsmaterialet är trespråkigt (finska/franska/engelska). Evenemang i galleriet: Utställningen fungerar också som miljö och scen för Wilma-Emilia Kuosa Companys immersiva föreställning Instinct. Instinct-föreställningar i galleriet 27.1 kl. 18 (premiär), fre 30.1 kl. 18 och lör 31.1 kl. 14. Boka din plats via länken: https://www.lippu.fi/eventseries/name-4044945/?affiliate=NFI Fritt inträde
The poems, videos, photographs, soundscapes and other elements of the multimedia exhibition inspired by West Africa sensitize you to listen to your own senses. Sensation/Aistimus/Sensation is a multimedia exhibition by jazz dance artist Wilma-Emilia Kuosa, whose poems, videos, photographs, soundscapes and other elements sensitize us to listen to our own senses. The exhibition's materials have been collected from long jazz dance research trips in West Africa, where Wilma-Emilia lived in 2023-2024, working in several different artist residencies. The exhibition includes an approximately hour-long audiovisual ensemble, which is repeated throughout the opening hours. The public can come to the exhibition at any time and follow the ensemble for as long as they want. In addition, the exhibition features multi-sensory surprise boxes that the public can explore on their own initiative. We recommend that you bring your own woolen socks or slippers, as shoes will be left outside the gallery space. In the exhibition, visitors can follow Wilma-Emilia’s routes while exploring materials that sensitize the senses. On display are poems, photographs, maps, diary entries and other clues that can be used to embark on a shared journey with your own senses. Soundscapes and other elements sensitize everyone to their own senses. The exhibition materials are trilingual (Finnish/French/English). The exhibition includes material from various artists. Photographer Kaisa Penttinen's images document Wilma-Emilia's sensory experiences. The soundscape was created in collaboration with sound artist Viliina Kettunen. The paintings and canvases in the exhibition were collected from travels. Events during the exhibition: Exhibition is also a venue for Wilma-Emilia Kuosa Company's immersive performance Instinct. Welcome to the premiere of Instinct performance in Cultural Centre Kanneltalo’s gallery on January 27 at 6 pm. Performances also on January 30th at 6 pm and 31th at 2 pm. The performance is free of charge, but we invite you to book your seat via this link: https://www.lippu.fi/eventseries/name-4044945/?affiliate=NFI Free entrance.
Kiira Lahti (BlingRosie) : Musta valuma -näyttely
Kiira Lahti (BlingRosie): Musta Valuma (näyttely)
Kiira Lahti (BlingRosie): Musta Valuma (utställning)
Kiira Lahti (BlingRosie): Musta Valuma (exhibition)
Vitriinigalleria (kirjaston ylempi kerros)
Glassmontern & dess vägggalleri (bibliotekets övre våning)
Showcase Gallery (upper floor of the library)
Kiira Lahden teokset liikkuvat hienovaraisesti luonnon hiljaisuuden ja taiteen näkemisen epätäydellisyyden välimaastossa. Näyttely on matka rauhaan ja rytmiin, jota ei voi pakottaa. Se on kutsu nähdä kauneus epätäydellisyydessä – ja epätäydellisyys kauneudessa. Taidenäyttely on nähtävissä kirjaston aukioloaikoina. Tervetuloa!
Kiira Lahtis verk rör sig subtilt mellan naturens tystnad och den konstnärliga perceptionens ofullkomlighet. Utställningen är en resa in i en frid och rytm som inte kan tvingas fram. Den är en inbjudan att se skönheten i ofullkomligheten – och ofullkomligheten i skönheten. Utställningen kan ses under bibliotekets öppettider. Välkommen!
Kiira Lahti's works move subtly between the silence of nature and the imperfection of artistic perception. The exhibition is a journey into peace and rhythm that cannot be forced. It is an invitation to see beauty in imperfection – and imperfection in beauty. The exhibition can be seen during the library opening hours. Welcome!
Vuotalon galleriassa nähdään Helsingin työväenopiston aikuisten käsityön taiteen perusopetuksen syventävien opintojen lopputöitä.
På galleriet i Nordhuset kan man ta del av slutarbeten från Helsingfors arbetarinstituts grundkurs i konsthantverk för vuxna.
The gallery of Vuotalo, also known as Vuosaari House, will feature final works by the students of the Finnish Adult Education Centre’s basic arts and crafts course.
Vuotalon galleriassa nähdään Helsingin työväenopiston aikuisten käsityön taiteen perusopetuksen syventävien opintojen lopputöitä. Helsingin työväenopisto on järjestänyt käsityön taiteen perusopetuksen opintokokonaisuuksia aikuisille vuodesta 1994 lähtien. Opetussuunnitelmat ja sisällöt ovat vuosien kuluessa muuttuneet, mutta perustavoitteet opiskelijan taitojen ja ilmaisutavan kehittymisestä ovat säilyneet. Näyttelyssä on esillä syksyn 2025 lopputyökurssilla toteutetut teokset esittelyineen. Lopputyönäyttely päättää 2,5 vuotta kestäneen opintokokonaisuuden, johon osallistui 9 opiskelijaa. Prosessin kuluessa ryhmä pohti yhdessä yhteistä aikateemaa eri näkökulmista. Samalla harjoiteltiin ja syvennettiin omaa taiteellista ilmaisutapaa käsityön keinoin. Vapaa, pääsy, tervetuloa!
På galleriet i Nordhuset kan man ta del av slutarbeten från Helsingfors arbetarinstituts grundkurs i konsthantverk för vuxna. Helsingfors arbetarinstitut har sedan 1994 ordnat hantverkskurser inom den grundläggande konstundervisningen för vuxna. Läroplanerna och innehållen har förändrats genom åren, men de grundläggande målen att utveckla studerandens färdigheter och uttryck har förblivit desamma. Utställningen presenterar verken från slutarbetskursen hösten 2025. Slututställningen avslutar den 2,5 år långa utbildningen där 9 studerande deltog. Under processen arbetade gruppen tillsammans för att reflektera över det gemensamma tidstemat ur olika perspektiv. Samtidigt övade och fördjupade de sitt eget konstnärliga uttryck genom hantverkskonsten. Fritt inträde, välkommen!
The gallery of Vuotalo, also known as Vuosaari House, will feature final works by the students of the Finnish Adult Education Centre’s basic arts and crafts course. The Finnish Adult Education Centre in Helsinki has been providing basic arts and crafts education study modules for adults since 1994. The curricula and content have changed over the years, but the basic objectives of developing the student’s skills and expression have remained the same. The exhibition will feature works produced during the final work course of autumn 2025 and presentations of the works. The final work exhibition will conclude a 2.5-year study module attended by nine students. During the process, the group worked together to reflect on the shared theme of time from different perspectives. At the same time, they practised and deepened their own artistic expression through crafts. Free entry – we hope to see you there!